Statistika Kraljevine Srbije Knj. 1, Popis stanovništva u Kraljevini Srbiji 31 decembra 1890. godine. Deo 5, Opšti rezultati popisa stanovništa
— LIX —
Шотланду 151 Норвешкој 150 Србији · 191 Бугарској · 117 У Европи · 180
Из овог поређења излази, да је у оним државама мањи проценат становника у продуктивној доби, које имају већи вишак рођених, дакле већи природни прираштај становништва.
У Француској на пр. где је најмањи проценат прираштаја, имаде највише становника у продуктивној доби. У Србији на против и у Бугарској, које имају највећи прираштај становника, са свим је обратно; оне имају најмањи проценат становника у продуктивној доби. Овај занимљиви моменат јавља се и код других европских држава, нарочито у Белгији и Швајцарској.
Кад у овом погледу разгледамо поједине округе, ми онда налазимо, да је проценат варошких становника у продуктивној доби био највећи у Београду и у окрузима: рудничком, ваљевском и црноречком.
Женских у тој доби има знатно мање него мушких. Односна размера између мушких и женских у продуктивној доби била је као 100: 98, а код становништва. у доби од 0—15 као 100: 115.
Ово се понавља у свима окрузима, и то код једних у већој, а код других у мањој мери.
Код варошког становништва, долазило је женских на 1.000 мушких
У до ви
У ОКРУГУ: од 0—15 г. од 16—70 г. прЕКО 70 т. Ваљевском · 899'9 554'3 9200 Врањском · 953°0 9048 1.117:6 Крагујевачком 859:0. – 696:8 6039 Крајинском 960-7 8175 1.1765 Крушевачком 836'1 715:6 1.017'5 Моравском · 912'9 8084 1.024°8 Пиротском · 9278 8937 1.028'4 Подринском 948°5 1558 1.088'9 Подунавском · 873'0 7165 1.080-0 Пожаревачком · 868-0 71855 893'8 Рудничком 181? 5337 1.000:0 Тимочком · 836:8 6590 – 1.196'1 Топличком 9345 766:1 9474 Ужичком 887'5 679°6 9041 Црноречком · 889'1 674'3 1.120:0 У Београду 890'4 647:3 – 1.265'5
У Нишу 928'8 890:6 1.101:5 Свега · 8971 7148 „1.002·5 Односна. размера између становника у доби од 015 и оних од 16—70 година, била је
код мушких као – 100: 198 « женских » 100 : 148 у опште као 100 : 179
По селима није тако велика разлика између мушких и женских у једној и другој доби. Тамо је долазило женских на 1.000 мушких у доби
од 0—15 година 973'9 „ 16—70 » 983:5 преко 70 « 858'7
У свима окрузима проценат становника, у непродуктивној доби много је већи по селима него по варошима, и према томе проценат оних у доби од 16—70 година опет је мањи. Само у проценту становника старијих преко 70 година, нема готово никакве разлике између варошких и своских становника, и то је најбољи доказ, да су узроци морталитета подједнаки.
Највише сеоских становника у непродуктивној доби имају окрузи: крагујевачки и крушевачки, а најмање их је у црноречком и тимочком округу.
Од средњега процента одступа највише округ црноречки. Код осталих округа разлика у проценту није велика.
Односна размера између становника, у доби од 0—15 и од 16—70 година, била. је по селима код мушких као 100: 119 „ женских „ 100 : 120 у опште нао 100: 120
О сексуалној размери сеоског становништва,
| имамо ове податке, за сваки округ на по се.
На 1.000 мушких долазило је женских,
у до ви
у ОКРУГУ: од 0—:5 г. од 16—70г. пркко 70 т. Ваљевском 9806 9769 1013°4 Врањском 946'7 951:5 8003 Крагујевачком 995'6 9859 1.121'8 Крајинском · 969:9 9757 9401 Крушевачком · 992'9 959:9 9506 Моравском 975:5 9774 884: 1 Пиротском 9688 979:7 8269 Подринском · 9719 1.002'8 9425 Подунавском 9686 973:4 1.008'7 Пожаревачком 9748 9845 – 1.301:0 Рудничком 9597. 1.017'8 910'1
æ*