Delo
ФГАЊА НАЛАЦКП 79 Али баш кад се спремао да иде у Праг (1823),морао је сву уштеду своју дати оцу свом, који је у некој трговини до ничега дошао, па се голих шака упутити да срећу тражи. Није се узаман уздао у своју звезду, која га је довела к срећи да постане оцем отацоине! Јер. као што смо споменули. Добровски прихвати младића, наће му место, уведе га у више кругове прашке и тим стече заелуге за свој народ , коме је добро желео и за кога је радио. Али млади Палацки није остао само архивар племићскнх архива и писац племићских родослова, он ускоро постаје народни трудбеник и борац. Он већ почиње полагати темел.е оној згради што ће.се звати чешко-моравека краљевина. Пре свега Палацки стунау коло радника окоЧешкога Музеја.коме он даје ширу народну оенову. Чешки је Музеј трајна тековина оних патриотских заузимаља с краја прошлог и у почетку овога века. Још 1817. саставише Јунгман и природњаци граФ Берхтолд и Преслплан о оснивању народнога музеја , али иницијативу у том послу узе на се патриотско племство, које није хтело изостати иза илемства у другим крајевима хабзбуршке монархије у Угарској, Штирији). У1а81епеску Мпзеиш (<1аз уа1ег1апЈ18сће Мизеит имађаше задатак да добије и састави збирку књига о Чешкој (Ноћет1са) и збирке домаћих природних и уметничких производа, историских и етнографских објеката . и да се уреди отачаствени архив. Музеј имаше задатак. да спреми потпуну историју четпке литературе и изда М.>пптеп1а Воћет1са: најпосле му би стављено у задатак да негује чешки језик и књнжевност. Тако се око музеја усредсреди сав научни рад. Алн кад је Палацки у Праг био дошао , та ј рад још није на н. произвео особито повољан утисак. њему је било намењено да овом раду да широку националну основу, да му да Јтолета. V овом је погледу био одсудан, може се рећи, 24. дек. 1825 г., тога дана — на бадње вече — Палацки је ирпволео старији појас чешких иатриота, којн се беху те вечерн у друштву десили. да се приступи издању Часописо Чемкога Музеја. да бн се што бол.е послужпло народности н књижевности чешкој. Дотле је старији нараштај мислио да <>д акције у велпком стилу на народном бућењу не може бптн говора . због тога