Godišnjak Kralj. Srba, Hrvata i Slovenaca za 1926 god.
ГОДИШЊАК КРАЉЕВИНЕ С.Х.С. 381
ски Комитгт при Министарству Народног Здравља забележио, налазе се примерци тако рећи свих лековотих вода а нарочито оних које су врло цењене због своје тераписке вредности.
Краљевина С. Х. С. је врло брдовита земља; од целе површине од 250.000 KM? caMo 17%, представљају равнице, поглавито у доњим деловима река Саве, Драве и Тисе, а остатак површине обухватају планине врло компликоване структуре. У средњем и јужном делу Краљевине налазе се остатци старог палеозотског терена формиарног из кристалних зидова на које се прислањају вијугаве планине скоријег порекла. Са запада се пружају Динарске планине а са истока Балкански ланци који су се издигли у току последних геолошких периода. _ Угао северо-западне Краљевине — Словеначка — продире у алпински предео. Сви брдовити предели, нарочито остатци старе земне коре, испресецани су многобројним браздама које задиру врло дубоко у земљину кору. На неким местима наилази се на трагове старих вулкана. Из тих шупљина и бразда почела су да излазе испаравања у виду гасова и паре. Као последица ових испаравања створиле су се у тим шупљинама и браздама минералне жице, а гасови и паре греју и засићавају воду у циркулацији у горњим слојевима земљине коре, која се минерализује и раствара теренске састојке. Није ништа чудно-
вато што је Краљевина С. Х. С. тако богата у минералним састојцима и минералним водама.
На више места извори избијају на површину, у правцу термалних жица јасно означених а које одговарају браздама земљине површине. Слични су, на пример, многобројни алкални извори, дуж термалне жице, протежући се 3—4 километара преко Аранђеловца; друга жица, која садржи више од 15 алкалних извора, прелази готово симетрично преко прве, преко Краљева и Крушевца. У Босни се налази јасно означена жица алкалних вода Сарајево—Зеница; у Хрватској жица топлих вода северно од Загреба. Према геолошкој структури земљишта може се очекивати појављивање нових топлих извора. Краљевина С. Х. С. је врло богата не само у акратотермима и сумпоровитим водама, већ и у алкалним врглим изворима који су ређи. На територији Краљевине С. Х. С. налазе се најврелији извори у Европи, нарочито извори Врањске Бање (919).
Међу многобројним акратотермима, неколико су врло добро уређени и привлаче велику посетилачку публику. У Србији, на пример, радиоактивни извор Нишке Бање (38%с) садржи 9,69 целих по Масћ-у (анализа професора Леко). Јошаничка Бања (38•с), Соко Бања: (34—43, 50%с) са радиоактивитетом од 4,9 — 6, 4; број посетилаца је преко 2.000. У Словеначкој Тополшица (31%) — 300 особа. Добрна (36, 5%) — 800. Лашко (37, 50ес) са 500 болесника. Топлице (36, 2) — 1208. У Хрватској Крапинске Топлице (38—449с), — 3.000 посетилаца Дарувар 42—48%с, — 2000 посетилаца; Топуско 49, 5% — 58%с чији извори избацујуп гасове који, по анализи Др. Брослера, имају 37“с број посетилаца прелази 7.000.
Србија и Босна су нарочито богате у алкалним изворима који, због различитог састава, представљају све врсте.
Следећи извори су алкалног типа врло добро изражених (врста Виши). Хладни извори Буковичке Бање (12—13%) имају више од 2.000 посетилаца; хладни и топли извори Врњачке Бање (17" и 36, 59 с) су једно од климатских места која су највише посећена — 23.000 посетилаца; врели извори