RTV Teorija i praksa
Već smo razmotrili mnoge sugestije za dalji razvoj. Ne bismo ih ponavljali, ali bi moglo biti korisno početi naše preporuke time što ćemo ukratko izložiti ranije glavne zaključke: 1. Naš pregled komunikacija širom sveta otkriva raznolikost rešenja koja su usvojile razne zemlje - u skladu sa različitim tradicijama, oblicima društvenog, ekonomskog i kulturnog života, potrebama i mogučnostima. Ta raznolikost je dragocena i trebalo bi je poštovati; nema mesta za univerzalnu primenu unapred smišljenih modela. Pa ipak, trebalo bi da je moguče uspostaviti, u širokim potezima, zajedničke ciljeve i vrednosti na području komunikacija, zasnovane na zajedničkim interesima u jednom međuzavisnom svetu. Celoj Ijudskoj rasi prete trka u naoružavanju i dalje postojanje neprihvatljivih globalnih nejednakosti, koji rađaju napetosti i dovode u pitanje budućnost, pa i opstanak Ijudske rase. Sadašnja situacija zahteva bolji, pravedniji i demokratskiji društveni poredak i ostvarenje osnovnih Ijudskih prava. Ti ciljevi se mogu postiči samo razumevanjem i tolerancijom, koji se stiču velikim delom pomoču slobodnih, otvorenih i uravnoteženih komunikacija. 2. Prikaz je takođe pokazao da bi največu važnost trebalo pokloniti uklanjanju neravnoteža i razlika u komunikacijama i njihovim strukturama, naročito u protoku informacija. Potrebno je da zemlje u razvoju smanje svoju zavisnost i traže nov, pravedniji i ravnopravniji poredak na području komunikacija. O tom pitanju se svestrano diskutovalo na raznim skupovima; sada je došlo vreme da se pređe sa principa na sadržajne reforme i konkretnu akciju. 3. Naši zaključci zasnivaju se na čvrstom übeđenju da je komunikacija osnovno pravo pojedinca, kao i kolektiva, potrebno svim zajednicama i nacijama. Sloboda informacije - i, posebno, pravo na traženje, primanje i prenošenje informacije - je osnovno Ijudsko pravo; štaviše, preduslov za mnoga druga. Bit prirode komunikacija znači da njihovo najpotpunije moguće vršenje i potencijal zavise od političkih, društvenih i ekonomskih uslova okoline, od kojih je najpresudnija demokratija u samim zemljama i ravnopravni odnosi među njima. Upravo u tom kontekstu demokratizacija komunikacija na nacionalnom i međunarodnom nivou, kao i šira uloga komunikacija u demokratizaciji društva, dobija najveći značaj. 4. Radi tih ciljeva neophodno je razviti sveobuhvatne nacionalne politike komunikacija povezane sa ukupnim društvenim, kulturnim i ekonomskim razvojnim ciljevima.
119