Topola
326
преписцп са најважнпјпм чдановнма српске вдаде и Совета, a такође и са вођпма опозиције, и имао je утицаја на поступке вдаде и на расподожеве самог народа. Из Земуна он je одпутовао у Букарешт путовао je подако и често се заустављао у покрајинн Граничара и у Ердељу. Додазак његов у сваку варош давао je повод раздичнпм маниФестадијама са обе стране Дунава. У то време живље него икада набављадо се оружије у Србију, од стране аустрнјске вдасти потребне су биде строге мере, да се стане на пут шверцоваву оружија и да се стшпа одушевљење јужнпх Сдовена. С почетна Турска нпје се узнемиривада прикупљавем аустријске војске, заповедник београдског града Ждет-паша, а тако исто н комесар портин Етем-паша, којн су приспеди у Београд у Јануару са вншеспоменутнм Ферманом којим су свечано потврђена права српске кважевине, нзјавидн су аустријском војсковођи пријатељска осећава. Порта je поступила врдо паметно што je у тако критично доба признала права српска и тпме задобпда поверење српске вдаде п одузеда од народа свакн повод жадбп да се иде против права веговнх; притом Турди ни су изгубили испред очију ни то, да су впхове отпорне тачке у Србпји биде сдабе п да нм je због тога одвећ корпсна потпора таке државе као што je Аустрпја п да н>ена прпкупљена војска на гранпци српској може произвести снажан утисак на народ српскп п може посдужптп потпором турском гарнизону. Оспм тога аустрпјски расппс од 10. Фебруара јасно сведочи да je права дељ демонштрадије Аустрије била против Русије. Но мадарскп и пољскп емигрантп усрдно се старадн да удиј у Турцпма неповереве према Аустрпјп и пошто по то спрече сугдасност нзмеђу Порте п Аустрдје, јер то нпје одговарадо впховпм интересима. Они су развили у Нпшу п Впдпну и Мајданпеку грозничаву радву; у томе се највнше оддиковади мадарскп агента Верзенћп и Тир. Премда je Бланка, којн je тада живпо у Женевп, нс сдао у турскп догор својпм пристадицама писмо, у коме им препоручује да се резервирају и чекају; адн су они продужавади правити различие пројекте, као што je например план о деоби, ради кога je и Кошут, у име Мадарске, уступно гореспоменутом tсловенском савезу“ Сдавонпју и Хрватску, ако се тај савез неоткаже помагатн плану мадарско-пољском походу, за који су мнсдиди да се, при тадашвој подптпчкој забунп, може пзвршптп. Скорпм они утврде свезу с разним дидима у самој Аустрпјп, п почем су аустрпјске вдасти биде завате проматравем грчко-сдовенског покрета, то им je та свеза шпда са успехом, и кад ухвате једног катодчког свештенпка, којп je потајно превезао из Смедерева у Аустрдју неког агента,