Topola
kraj, okolica, zemlja, Laurens; totus; * tr. caeli corruptus, okužen zrak. 3) tp. a) miran, lagan tečaj govora, haesitatio tractuque verborum; tr. lenis orationis, b) (Tao. zatezanje, oklijeva nj e, belli; tractu et lenitudine mortis. traditio, onis, f. [trado] 1) predaja, rei; oppidorum. 2) (Tao.) izvještaj, supremorum, o torn, kako su svršili. traditor, oris, m. [trado] izd ajica, jedn. Tao. hist. 4, 24. trado, [trans-do] didi, ditum, 3. 1) predati, uručiti, alcui poculum; possessiones creditoribus ; alqd per manus (iz ruke u ruke) ; clamorem alcui, dalje komu predati, širili; legionem, izručiti ; arma; alqd alcui in potestatem; alqd in custodiam, pod stražu staviti; alqm in servitutem, ad supplicium, vivum aut mortuum; se alcui; -]- filiam alcui, za ženu dati; (Nep.) cum uxorem reduxisset, quae alii fuerat tradita udata za; napose a) predati komu što na brigu, u zaštitu, povjeriti, preporučiti, legiones, provinciam alcui; alcui summam imperii; alcui obsides custodiendos, turrim tuendam; totum hominem tibi tr. de manu, ut ajunt, in manum tuam, b) izdajom predati, izdati, alqm; causam (suam) adversariis, Ter.; * patrios penates. 2) u pril., a) ust up it i, pr epu stiti, pr edati, dati se na što, posvetiti se čemu, alcui possessionem Galliae; -j- minori regnum; totum se alcui, totos se voluptatibus; se quieti. leći spavati; totum se in studium, in disciplinam, t studiis; * se sub leges pacis, podložiti se itd.; tr. memoriae, upamtiti; (Quint. 10,1,19) lectio memoriae imitationique (upamti se za nasljedovanje) tradatur, b) kao baštinu predati, ostaviti, prenij eti na koga, hnmicitias posteris, Anton, u Cio.; hoć alius aiii tradiderat, ■{■ morbos ; traditum inde fertur, ut, odatle se uobičajilo kažu, da, Liv.; consuetudo a majoribus tradita sa inf, Caes.; mos ab antiquis traditus, starodrevni, o) pismeno potomstvu predati, pripovij e dat i, zab iIježiti, qualia multa historia tradidit; quorum nomina multi poetae memoriae tradiderunt; varios sermones immortalitati scriptis suis; po tome tradant, (Liv.) plurimi annales, omnium prope annales tr. s aco. c. inf.; traditur s nom. o. inf; traditur, memoriae traditur, traditum est s aco. o. inf, Lycurgi temporibus Homerus etiam — traditur (= fuit, ut traditur), Cio. Tuso. 5,3, 7.; traditum est etiam Homerum caecum fuisse, Cio. Tuse. 5, 39, 114.; Gallorum gentem traditur fama Alpes transisse, Liv. 5, 33, 3.; * quae spectator ipse sibi tr., što sebi sam na neki način pripovijeda, d) obukom predati, pre-
davati, na u6at i, alqd alcui; praecepta dicendi. traduco (trans-duco), duxi, ductum, (arhaist. impr. traduce. Ter.) 3. 1) prevesti, prevoditi; prebaciti, prevesti preko, alqm ad se, Ter. ; cohortes in castra ad alqm ; hominum multitudinem trans Rhenum in Galliam; exercitum in Africam; t. flumen, pontem, trans flumen. Odt. premjestiti u kakav nov položaj, mjesto, u druge prilike p b s t a v i t i, centuriones ex inferioribus in superiores; alqm ad plebem, dopustiti, da prijeđe na plebejsku porodicu, clientes ab Haeduis ad se, privesti k svojoj stranci; qua (civitate) traducta, da ova država prijeđe k Galima ; alqm ad, in suam sententiam, ad amicitiam; alqm ex egestate in rerum abundantiam; animos a severitate ad hilaritatem. 2) provesti, voditi, copias per angustias; Helvetios per fines Sequanorum. 3) pre vesti mimo, tua pompa ea traducenda est, Ten.; copias praeter castra; victimas in triumpho. Napose a) traduc equum (t. t.) reče cenzor vitezu kod pregledavanja (smotre), ako mu nije bilo prigovora; -{• za pogrdu, b) (Liv.) javno koga na ruglo staviti, alqm per ora hominum. 4) o vremenu provesti, proživjeti, provoditi, tempus; vitam; adolescendam eleganter, mladovati; otiosam aetatem, dangubiti-, munus extraordinarium; * leniter aevum. Po torne uložiti, upotrijebiti, orationem traduxi et converti in increpandam fugam; * curam in vitulos; hanc rationem ad id genus, traductio, onis, /. [traduco] 1) prevdženje, p reno Senj e, hominum ad plebem. 2) tečaj, razvoj, temporis, 3) u retorici: prijenos, metonimija. traductor, oris, m. [traduco] prevodilac, premj eštalao, ad plebem, jedn. Cic. AU, 2, 9, 1. tragice, adv. [tragicus] tragično. tragicocomoedia, ae, f. [rQaytxoxtou cjlY«] tragikomedija, gluma načinjena od tragedije i komedije, Plaut. trSglcus, adj. [r(>ayix6;] tragičan, poeta tr., pjesnik tragedija; auctor (glumae); Orestes tr., koji se pokazuje u tragediji; grandis, et, ut ita dicam, tr. (kako se sluša u tragediji), orator; (Hor.) Telephus et Peleus; * versus (po sadržaju i po jeziku); * ars; * color; * cothurni; * Camena, * carmen; * poema ; patetičan, * tragicum satis spirat patos; scelus = strašan, žalostan; * ignes, užasan ljubavni žar. trSgoedia, ae,/. [ro«ywJV«] 1) tragedija, žalosna igra. 2) tp. a) uzvišen govor, nadut, gizdav jezik, prazne riječi, istis tr.
1078
traditio—tragoedia