Otadžbina
578
ПОПИС Л.УДСТВА У КНЕЖЕВИНИ СРБИЈИ
У г 0 д
и н и
годишње множење
У округу
1874
! 866
у проиенту
шабачком
702
652
0,96
крајинском
950
890
0 84
подринском
570
537
0,77
рудничком
454
432
0,64
ваљевском
450
437
0,37
Највећа места налазе се у округу смедеревском и црноречком. У 1866 години предњачио је округ црноречки, а после њега био је смедеревски. Најмања су места у окрузима: ваљевском и крушевачком. И у 1866 години био је то округ крушевачки, где су била нај слабије насељена места ; али тада му је био најближи округ алексиначки, а ваљевски је долазио тек пети на реду. Ово стоји у вези са намножавањем становништва, и ми ћемо мало даље видети, одкуда је то застајање округа ваљевског. Сва насељена места у кнежевини Србији, састављају 1089 општина, и по томе долазе на једну општину 2,02 насељена места и у средњу руку по 1.244 становника. На једну варошку ошитину долази одсеком по једно насељено место са 2890 становника ; на једну пак сеоску општину долазе по 2,07 места са 1167 становника. Колико је било у појединим окрузима општина , по колико је места и колико становника долазило на једну општину, види се из овог прегледа.
0 к р у з и
Крој општина
На једну општину долази васељених | становнкка меота ј
Подрински
; 30
3,07
1.7 47
Црноречки ...
36
1,2.5
1.623
Шабачки
53
2,17
1.497
Крушевачки . .
57
3 70
1.353
Алексиначки
43
2,84
1.341
Смедеревски . . .
53
1,02
1.331
Ужички .
86
2,24
1.331
Ваљевски, . ...
69
2,84
1.279
Београдски.
58
2,12
1.240
КрагуЈевачки.
89
2,00
1.210
Чачански
54
2,61
1.182
Књажевачки
54
2,07
1.165
Руднички
47
2,47
1.128
Крајински
68
1.18
1.118
Пожаревачки
152
1,21
1.045
Јагодински
68
2,13
1.038
Ћупријски
71
1,34
893