Policiski rečnik : Knjiga prva A — E
Државни Савет није више надлежан за решавање о продужењу буџета. во питање регулисано је Чл. 114. анашњег Устава, у коме се вели: „Док не одобри поднесени = јој уџет, Народна Скупштина може добравати дванаестине за један или de месеци. Ако је Народна Скуптина распуштена пре него што је буџет решен, буџет истекле рачунске године продужује се указом најдуже за четири месеца.“ · Услед померања буџетске године финансијским законима – члан | 32. престао је важити и у оном делу, који наређује да предлог законски за про'дужење буџета мора бити поднесен до 10. децембра. 6. „Кад је продужен буџет, према претходном члану, онда у њему ва“же само кредити одобрени на редовне расходе који имају основа у 3акљученом уговору или каквој прав(ној обавези која има основа у судској одлуци, или у одлуци Државоног Савета, или Главне контроле о дотичним одредбама финансијског закона.
Продужени буџет обухвата и ра· није одобрене накнадне и ванредне кредите у смислу претходнога, става.
Кредити буџета истекле године, који нису унесени у предлог буџета за идућу годину, на случај продужења. буџета по претходном члану не вреде.
Без одобреног или продуженог бу_ џета не могу се ни издаци чинити ни
приходи наплаћивати. Они држав"ни органи, који би наређивали вршење издатака, или прикупљање прихода, од данка ма у ком облику или би те издатке извршивали и те приходе прикупљали ма и на основу каквог специјалног закона или решења, казниће се губитком чина и службе, и одговараће материјално за издатке или прикупљене суме.
интереса и глвнице државних дугова сталних и привремених, ако су на | основу закона учињени.“ (чл. 34.)..
На место чл. 173..и 174. старог Устава, на које се овај члан позива, дошли су чл. 113. и 114. новог Устава.
По чл. 46. зак. о држав. рачуноводству, сва овлашћења унета у IOдишњи финансиј. закон, важе само за тодину за коју је он одобрен. Ca продужењем буџета, продужују Ce и ова овлашћења, оси моних која нису предвиђена у предложеном финансијском закону за следећу | годину. Извршење буџета. Закон о држав. рачуноводству садржи ове важније одредбе о извршењу државног буџета;: а. Државни буџет извршује – државна, извршна власт онако како га | је одобрило законодавно тело. У извршењу буџета државна извршна власт се јавља као наредбодавац и рачунополагач. (чл. 48.);
6. Старање о прикупљању и распоређивању ~ државних | прихода спада у надлежност Мин. Ф. (чл. 49. и 59.);
в. Ови прикупљени државни приходи морају се унети у државну бла- гајну и увести у рачунске књиге, ако законом друкчије није наређено. О њима води рачуна Главно Државно Рачуноводство и распоређује их по законима, који O TOM Посто-
је, под надвором и по наредбама HW
упутима, Мин. Ф. (чл. 50. и 51.);
г. Само надлежни и законом овлашћени органи могу прибирати и прикупљати државне приходе на основу генералног налога, и само надлежни – рачунополагачи | могу примити и држали приходе државне, односно материјал државни, ма, како се ови приходи односно мате-
Од овога се изузима само исплата