Policiski rečnik : Knjiga prva A — E
ће ставити болници на расположе-
кривице, но суд у сумњивим случајевима може сам решити, (да се окривљени упути на, посматрање у болницу за душевне болести.“
Ова процедура о испитивању душевног стања, окривљеног важи и иследне власти, јер је 5 67. и њима стављено у дужност да ово стање испитују. (Видети и 5 53. К. 9.). Вештачење по грађанским стварима. О .овом вештачењу говори се у 58 246—260 Гр. С. П. и у чл. 16. и 24—26. У. У. Р. С. И. В. Оно се врши |к или по службеној дужности или на захтев парничара. (5 247). За свако · вештачење потребна су три вештака од којих парничари бирају по једног, а ова двојица трећег. Сваком вештаку мора се изабрати још и по један заменик (5 9248). Ако се парничари не би сложили у избору липа, или не би хтели вештаке изабра-
да их изабере она полицијска власт, која, ће руководити вештачењем. Сам суд бира вештаке и у оним случајевима кад имају да се вештаче рукописи. Ако се вештачење врши пре почетка, парнице онда лице, које га, тражи, бира само сва три вештака. Ко не може бити сведок, не може бити ни вештак. (55 9248, 250 ши 251). оступак при вештачењу. Вештачењем руководи суд, ако се ствар може прегледати у самом суду; а ако ово немогућно, онда одређује једог судију с писаром или ону полицијеку власт, у чијем се подручју има вештачење вршити, да њиме руководи (8 252). У местима где постоје срески и градски судови, ве· штачења, по наредбама, тпувостепених судова спадају у њихову надлежност (чл. 10 под ШП 3. Ор. Гр. С.). Судија – односно одређени поли·цијски чиновник позива вештаке и
ње сва потребна акта. дотичне
ти, бира их сам суд, или наређује
парничаре позивом, из кота треба да се види дан кад ће се, т место где ће се вештачење вршити (85 253). Изо-· станак. једног или оба парничара. не“ задржава рад вештака (5 254). Акосе који од вештака не би могао позиву одазвати, због напрасне болести или других неодложних препрека, дужан | је о томе благовремено ~ известити онога који та је позвао (за три дана. ако је из места, а за осам дана ако · је са стране, рачунајући од | дана. пријема позива), да би овај могаопозвати изабраног заменика. Вештак, који би изостао без оправданих разлога, плаћа трошак и дангубу свима. позваним који су дошли и кажњава. се новчано од 50—100 дин. (чл. 95.. уредбе о убрзању рада код судских и иследних власти). Неоправдани изостанак вештака Код општинских и гобраних судова кажњава се по Чл. 16. ове уредбе. Казну изриче ошшт. суд. : О раду вештака, води се посебан: сник, у који се уписује Ток њиСвог рада, а по свршетку овог TE само њихово мишљење. Ово мишље– ње има се саопштити парничајима.. па ако ови имају што да примете на. исто, то ће се такође унети у зашионик, који треба да потпишу и вештаци, и парничари и чиновник који је руководио вештачењем. Парничари могу, преко овог чиновника, чинити пристојне напомене и на начин и ток рада вештака, (59 255 и 257 тр. суд. пост.).
Ако се вештаци не би сложили у мишљењу, вреди оно што више њих кажу, а ако би сваки дао друкчије: мишљење „власт ће одмах по саслушању оба или дошавшег парничара, | или ако ниједног нема, сама друге“ вештаке одредити, који ће ствар прегледали. Но у овом другом случају. нови ће се преглед чинити само TIC
неопходној шотреби.“ (8 256).