Pravo i privreda
Evo studije jednog aktuelnog svima nama znanog slučaja. Prvo, da li je Dafiment banka stvarno banka, no pitanje se može postaviti i đrugačije da li su i ostale banke prave banke? Čudi da se u pitanju stečaja kod ove organizacije javljala Narodna banka Jugoslavije koja je opipavala puls javnosti, da li može da prođe stečaj, odnosno da li će ga poverioci glatko progutati? Brine što Narodna banka Jugoslavije nije u stanju da proceni kada da se pojavi sa svojim saopštenjem Saveta guvernera, Sta da saopšti i da li to što saopšti ima pravnu i funkcionalnu podiogu, što će reći da li je održivo u praksi. Takođe se u domenu formiranja ekspertnog tima primećuje da ga nisu imenovale jedine dve institucije koje po pravu i po pravdi na to imaju pravo. To samo mogu biti stečajni sud i poverioci, odnosno ove dve zainteresovane strane istovremeno. Šta se pod ekspertskim timom podrazumeva u našim uslovima? Ko sve može biti ekspert osim onih koji su sami sebe za to proglasili? Izmedu ostalih u eksperte možemo svrstati i sve nas ostale koji smo za to formalno kvalifikovani kao pravnici u privredi, sudije i računovođe-revizori. Zbog čega čak ni Anketni odbor Skupštine Jugoslavije pored razgovora sa svim onima koji imaju interesa da kažu ništa, ili da ne kažu bilo Sta, na primer nije pozvao kao svedoke iskusne stečajne sudije, koji su sada u uspešnoj privatnoj advokatskoj praksi, da zajedno sa sudskim revizorima svedoče nepristrasno i pomognu u kom pravcu ići dalje. Jednostavno se može zaključiti da se radi bez osnove. Narodna banka Jugoslavije olako pređlaže stečaj bez obrazloženja za konkretnu banku,. Ili da se svima oduzme licenca osim njoj omiljenih banaka bez ikakve pravne zasnovanosti. Pravna substancijalnost bi se oslanjala na objektiviziranim nepristrasnim revizorskim izveštajima, koji odslikavaju stvarnu fmansijsku poziciju i profite banaka ođnosno pređuzeća. Izveštaj Anketnog odbora je samo jedan pokušaj više da progovori svest i savest naše nacije. Pravno izveštaj ne izaziva bilo kakve konsekvence. Ali zato može i te kako Skupština kroz svoj budući rad na izradi novog zakona o stečaju, boljom parlamentarnom kontrolom nad radom Narodne banke Jugoslavije i izborom vrhunskih proverenih stručnjaka da poboljša rad i rezultate. Oseća se da pravna regulativa nije jača strana NBJ, verovatno zbog toga što već duže vremena ova institucija nema elitne pravnike u svojim redovima, a vapije za njima, što će se još više negativno reperkutovati kroz različite konflikte na pravnoj, privrednoj a rekli bismo i na političkoj sceni. Bankarski sitem naše zemlje-tranizija ka tržištu ili đegredacija ka prošlosti? Jedno od ključnih pitanja i rešenja strategije reforme naSeg bankarskog sistema jeste kako na trajnoj i stabilnoj osnovi unaprediti alokaciju resursa u jugoslovenskoj privredi na trajnoj strateškoj osnovi za narednih tri do pet godina. Potrebno je bankarski sistem učiniti efikasnijim, u mobiliziranju fmansijske štednje stanovništva i privrede, u procesu alokacije retkih resursa na ograničeni broj izvodivih ekonomskih alternativa i svakako na kraju ali ne na poslednjem mestu u modernizaciji sistema platnog prometa i njegovog povratka u svoju maticu gde mu je pravo mesto banke. Po našem videnju strategija reforme bankarskog zakonodavstva i fmansijskog sistema bi posedovala sledeće tri osnovne komponente: - Progresivno napuštanje programa direktne kreditne intervencije poput selektivnih reeskontnih kredita, koji su u ovom trenutku jedini i.uz to izuzetno neefikasan instrument kreditno-monetane politike. Potrebno bi bile redvideti da u buduće instrumenti monetarnog regulisanja, koji moraju imati čvrstu zakonsku zasnovanost, budu zamenjeni sa politikom diskontnog prozora i ograničenim budžctskim subveneijama za ođređena ključna preduzeća u granama i oblastima od opšte privrednog interesa poput sektora agrobiznisa, transporta, itd. - Pošto je blisko pratiti kretanja i promene u medunarodnoj bankrarskoj regulativi kao i u nacionalnim bankraskim zakonodavstvima. Time bi se u početku postepeno, a kasnije sve
217
OPTIMALNA POLITIKA BANKROTSTVA IDRUGIM FINANSIJSKIM ORGANIZACIJAMA