Topola
dobro države najveći interesi državni, najveća korist državna, quae ad s. rem publicam pertinent; de s. re publica quid fieri placeret; epistulam, quam de s. republica misi; multa dixit de s. re publica, supervacaneus, adj. [super-vaco] 1) suvišan, zaludan, literae; oratio; nihil; alter consul pro supervacaneo atque inutili habeatur; de timore supervacaneum est disserere; illis supervacaneum est (hoće im se još suviše) pugnare pro potentia paucorum, Sal. Cat. 58, 11. 2) sporedni, opus, super-vaouus, adj. = supervacaneus, * honores sepulcri; (Hor. ep. 1, 15, 3.) Bajas mihi Musa s. Antonius (facit) veli da je zaludu; * metus; * homo; -j- pugna; supst. * omne supervacuum, svaka suvišna riječ ; ex supervacuo, Liv. super-vado, 3. (rijetko) prijeći, prevaliti, omnes asperitates. Sali.; ruinas muri, munimenta, Liv. super-vehor, vectus sum, 8. provesti se mi m o što, promunturium Calabriae, Liv.; * montem. super-venio, veni, ventum, 4. doći na; brzo i iznenada doći, banuti; zateći, nav aliti na koga, * heres heredem alterius velut unda supervenit undam, poklapa, natiskuje se; * crura loquentis terra s., pokrije; aegris animis legati ab regibus s.; huic laetitiae Quinctius; munientibus Marcellus; huic caedi Romani; pedites, Numidae; signa legionum; * grata superveniet quae non sperabitur hora; i' nullis supervenientibus auxiliis; -j- securis et laetis superveniendum; -j- palantes superventurum; * lapso; * timidis. superventus, iis, m. [supervenio] (rijetko) dolazak, dohod, Tao. hist. 2, Si, 1. T siiper-vivo, 3. nadživj eti, Olympias non diu filiis; gloriae suae triginta annis, super-vollto, 1. lijetati nad čim, tecta alis, jednom V erg. eoi. 6, 81. sdper-volo, I .preletjeti pr eko čega, * totum orbem; * hasta, sfiplno, 1. [supinus] nauznak, natr aške, izvrnuti, * supinari nasum nidore, unazad zavrnuli nosom, da se namiriŠe pečenja; * s. glebas, prevrtati (motikom). supinus, adj. [wrrtof] Izvrnut, 1) nauznak, naleđaške ležeći, motus corporis; os; jactus, u vis; * stertit s.; (Suet.) supino ac per somnum hianti; (Suet.) supinum caelum intuentem, stupidum cubuisse; (Ourt.) e muiis supinas, izvrnute (s dlanom prema nebu) manus tendentes, orare coeperunt etc.; (Hor.) manus s. ad caelum tendere; navlast. a) uzbrdit, vallis, Liv.; * collis; * Tibur, b) * na-
tr a š k e tekući, flumina in fontes cursu reditura supino (nemoguće). 2) tp. mlitav, nemar an, o govorniku, otiosi et s., Quint.; * animus. U gramatici zove se supinum (se. nomen) aoc. i abl. glagolske imenice po u- deklinaoiji (horribile dictu, cubitum ire). Smisao toga naziva jest: prislonjeno (ime) na glagol. suppaenitet (sub-p.), impers. malo (nešto) je žao, malo žaliti, kaj ati se, s. illum furoris, hunc copiarum suarum, jednom Cio. AU. 7, 14, i. suppalpor (sub-p.), dep. 1. pogladiti, ulagivati se, alcui, Plaut. suppar (sub-p.), aris, adj. gotovo jednak, vršnjak, huic aetati s. Alcibiades, Critias. suppSrSsitor, (sub-p.), dep. 1. ulagivati se šank bliski, alcui, Plaut. suppeditatio, onis,/. [suppedito] obilje, bonorum, jednom Cie. n. d. 1, 40, 111. suppedito, 1. 1) tranz. nabavljati, davati, sumptus luxuriae, Plaut., alcui pecuniam; pecunias; domus s. mihi hortorum amoenitatem; oratoribus copiam dicendi; terra cibos; impers., ut ei suppeditetur ad usum; jednom Cic. Cat. 2, 11, 25. omissis his rebus, quibus nos suppeditamur, kojih imamo izobila. 2) intranz. ima izobila, multitudo; nec consilium nec ratio; (Plaut.) gaudium gaudiis s. = jedno veselje za drugim; ne charta quidem; (Ter.) ut tuo amori s. possit, da se uzmogne dalje ljubiti. Stoga a) cui si vita suppeditasset, da je još bio u životu, Cio.; quod si vita suppeditet, Tao. b) dotjeoati za što, ad cultum; in fundamenta; (Plaut.) lahori, biti vrstan poslu. snppernatns, adj. [sub i perna] upr. hrom u kuku, premes, alnus s. (posjećena) securi, Cat. 17, 19. suppgtiae, as, (samo nom. i aco. pl.) [suppeto] pomoć, s. mihi sunt; suppetias ferre; cesto suppetias mjesto ad s., u pomoć, uz ire, venire, proficisci, occurrere, mittere, suppetior, dep. 1. [suppetiae] pomoći, pripomoći, alcui, Cio. Att. 14, 18, 2. shppgto (sub-p.), petivi (petii), petitum, 8. 1) imati pripravno, dosta, pri ruci, gotov o, db stajati, copia frumenti; remigum; copia rerum alcui; quibus vires s. ad arma ferenda; causa peccandi; consilium ei non s., ne dotjeće mu pameti, mudrosti ; cui res non s., verba non desint; vereor ne mihi crimina non suppeterent; neque quo manu porrigeret suppetebat; (Hor.) cui rerum s. usus; si vita s., ako poživim; (Hor. epod. 17, 64.) novis ut usque suppetas doloribus, da si tu na itd. 2) dbtjeoati čemu, zadovoljiti, biti dorastao čemu, sumptibus copiae s.; lingua ejus non s. libertati, (Plaut.) facta dictis.
1038
sup ervacaneus —supp eto