Topola
Arpis Tydides in Teucros; surge, ustaj, diži se, Hor.; prldizati se od bolesti, Hor. sat. 2, 3, 162. 2) o neživu a) dizati se, nastajati, * dies; * surgente (osvitkom) die; * montes; * mare; * aequora; * undae; * sol; * nox; * ventus; pugna aspera; * discordia; * honor; * quae nunc animo sententia s.? * saevae jam que altius irae Dardanio ductori; * non ulla laborum mi facis s., staje mi na odi; fis rumor ab exploratoribus Vitelii diversus, an in ipsa Othonis parte seu dolo seu forte surrexerit. b) * dizati se, rasti, Ceres alto culmine, joste u polju; novae Carthaginis arcem; messis; arundo; aerea gradibus surgebant limina; surgentes columnae; segetes; area surrexerat; o živu: rasti, uzrasti, surgens Julus, Ascanius; također *pbceti, započeti, pauca, quibus prima surgens ab origine mundi etc.; ab Jove surgat opus. snrpite, snrpait, etc. gl. surripio. Surrentum, i, n. Surenat, grad u Kampaniji, sada Sorrento. Odatle * f -tinus, adj. surentski, supst. -ni, orum, m. Surenćani. sur-repo, repsi, reptum, 3. 1) prikradati se, dovući se, dokrasti se pod sto, sub tabulas; moenia urbis, uza zid u grad (o mišu). 2) tp. dbpuzati, prikrasti se, nebpažen napasti, * somnus in oculos; * blanda quies furtim occellis; * aetas iners. surreptleTus, adj. [surripio] (Plaut.) 1) ukraden. 2) potajni, tajom, kradomioe. surrexe, snrrigo gl. surgo. surripio, ripui, reptum, 3. (synoop. [Hor.] surpite, [Plaut.] surpuit, konj. perf. surrepsit; [Hor.] surpuerat); [sub i rapio] tajom, kradom uzeti, oteti, ukrasti, alqd ab alqo; filium ex custodia; libros; (Hor.) de mille modiis unum; Parmam, s lukavstinom osvojiti ; tp. alqd spatii; virtus nec eripi nec surripi potest; (Plaut.) s. se alcui, se alqo, ušuljati se kamo ; * diem, pbtratiti; * crimina oculis patris, zakloniti; (Hor.) alqm morti orator surripiat oportet imitationem, treba da nebpaženo nasljeduje ; surripi, o tuženu, umaći kazni. silrrogo (sub-r.), 1. t. t. o poglavaru , koji predsjeda komicij ama (sr. sufficio) predložiti koga na mjesto drugoga za izbor, dati koga izabrati, collegam in locum Bruti ; collegam sibi; ad consules subrogandos, surdum, adv. [sub-versum] 1) prema gore, uz, s. deorum (gore dolje) commeare, (Ter.) cursitare; s. versus, s. versus reditur. 2) poslije glagola mirovanja : gore, nares recte s. sunt. siis, suis, comm. u Hor. samo f. svinja; sus mansuetus; (Hor. epod. 12,6.) divlja svinja, divljak, nerast; poslov. sus Minervam se.
docet, lud hoće da ući pametna; et docebo, sus, ut ajunt, oratorem. Susa, orum, n. [Zovaa] Suza , glavni grad perzijske provincije Suzijane, zimska prijestolnica perz. kraljeva, Prop. Gurt.; potom a) Snsiaua regio, Suzijana , Curt.; supst. Susiani, orum, m. Suzijanoi, Curt. b) Susis, idis, f adj. suski, Susides Pylae, klanci, koji Perziju od Suzijane rastavljaju, Curt. susceptio, onis,/. [suscipio] primanje na se, preuzimanje, causae; laborum dolorumque. susceptor, oris, m. [suscipio] pothvat ni k, Just. 8,3, 8. suscipio, cepi, ceptum, 3. [sub-capio] 1) prihvaćati, primati, hvatati, uzimati na se, u se, * dominam ruentem; * eru orem pateris; * ignem foliis; * flumen; * aquam, uzeti u usta. Navlast. a) podupirati, -j- fulturae, quibus theatrum suscipitur; tp. primiti se čega ili koga, uzeti pod okrilje, ne dati koga, rem publicam; -J- famam defuncti pudorem que; (Vatin.u Cio. ep.) alqm; si me amas, suscipe me totum; partem vitiorum, b) o ocu, koji novorođenče digne sa zemlje, priznati za svoje, (Ter.) puerum; in lucem editi et suscepti sumus; stoga liberos ex filia libertini suscepisse, da je rodio s itd.; (Plaut.) filia, quam ex te suscepi; (Ter.) filiam ex uxore; si qua mihi de te suscepta fuisset suboles; rem publicam, cui susceptus es (gdje si se rodio), respicis, c) primiti, primati među, alqm in civitatem, d ) koga se prima, consolationem; crimen, e)primati, priznavati, quae si suscipimus; quod tota hac in causa difficillimum est; quam multa vobis suscipienda sint, f) * suscipere sc. sermonem, uzeti riječ, odgovoriti; 2) primiti se čega, dati se pod što, uzeti na se, odlučiti se, vel neglegentiae in susceptis rebus, vel perfidiae in receptis; ego in hoc judicio mihi Siculorum causam receptam, populi R. susceptam esse arbitror; ego cum hanc Siculorum causam recepissem, tum suscepto negotio etc.; personam viri boni; bellum (zapovjedništvo u ratu), poenam [sr. 2) b)J ; legationem; Caes. h. O. 1,3, 3. sibi legationem s.; salutem rei publicae; (Nep. Epam. 4,1.) Epaminondam pecunia corrumpendum susceperat; s. consilium, odlučiti. Po tom a) započeti, svršiti i nal., bellum; iter, zaputiti se; s. scelus in se, počiniti; prodigia, kajanje znamenja; s. pulvinar, prirediti gozbu bogovima ; sacra peregrina, primiti; religiones, zabrinuti se radi praznovjernih misli; e. talem cursum vita e, udariti; vitae meae rationes, ab ineunte aetate susceptae; s. votum, zavjetovati se; maleficium; turpitudinem; severitatem, oštro postupati ; maculam alcui. okaljati koga; macula huic imperio suscipia-
1041
sui'pite— suscipio