Anali Pravnog fakulteta u Beogradu
ватску страну: gap, поклон; poklon, dar, a за уговорне стране (стр. 245) користи термине: 1) дароватељ, поклонитељ; poklonitelj, darovatelj, darovnik; 2) даропримаЦ, поклонопримаи,; poklonoprimac, daroprimac.
У савременом законодавству (Закон о облигационим односима, Закон о наслеђивању Републике Србије) такође ce користе оба термина (поклон, gap), али називи уговорних страна поклонодавац и поклонопримац немају дублете.
У завршници другог читања Законика одбор je констатовао да je израз рушљив [gap, yïoeop ] добар, за шта ce y Грађанском законику Србије (§ 559) користио темин раскидљив, порушљив поклон, a y савременом законодавству термин рушљиви поклон.
IV. добши или већинак [члан 175. ОИЗ ЦГ], добши на добиш [члан 263. ОИЗ ЦГ], дозрела добит [члан 612. ОИЗ ЦГ], добитак [чл. 688, 726, 745, 891, 924. ОИЗ ЦГ]
Богишић каже да ce речи добит и већинак налазе y живом говору y Црној Гори, али указује и на извесне разлике y њиховом значењу. Добит je општенародна реч, a слабија јој je страна управо широко значење: она означава сваку стечену добит, добитак, корнст (лат. lucrum). На другој страни, за термнн већинак Богишић каже да je ~посве областна реч”, и то ~управ y смислу процента” (камате). 2н Приликом првог читања нацрта Законика Одбор je констатовао да ce већинак разуме као и добит, али да je реч добит „обичнија”. 21 Књаз Никола je предлагао да ce израз већинак замени нзразом добит. 22 Треба ипак приметити да термнн већшнак није забележен током Богишићеве анкете y Црној Гори 1873. године. 23 У Законик су уврштена оба термина y значењу савременог термина камата (лат. usurae, франц. l’intérêt, нем. die Zinsen). Грађански законик Србије (§ 594) користп за означавање камате трн дублета: лихва, интерес и добитак, a Правно-политичка терминолошја за аустријске словенске језике (стр. 662) термин камата, kamata. Термин добит налази ce
20 Богишић 1956, 125.
21 Бојоочћ 1992, 111
22 Бојоаић 1992, 177.
23 Упоредити Богшипћ 1984, 431.
236
М. Луковић, Гснеза терминологије Општега имовинског законика (стр. 229-265)