Delo
:;г>< д к л о оппсн Гетеове личности у иисмима своме сину учинили су на овога необичан утисак. а то је још више погоршало његов поло/кај, који је с дана на дан ностајао гори , а тако и његове тужбе матери. Па послетку мати се одазове жељи 111оиенхауеревој за иродужењем студија и тако Шопенхауер у 19 години свога живота стуии у гнмнази ју у Готи. за тим у Вајмару. где после две године, захваљујући својој даровитостиг сврши гимназију. Од године 1809—1813 посећивао је университет у Гетингену н Берлину. где је слушао најпре медицину а за тим философију (слушао је све предмете филосоФског Факултета). Чувени скептичар бсћикз, његов проФ. филосоФИЈе, нрепоручио му је студију Платона-а и Кант-аи утпсак ових првих студија философн био је за њега од великог значаја. Због рата не могућп се промовисати у Берлину, оде у Јену, где буде промовиран својом чувеном дисертацијом ..ХЈћег (1еп 8аДг уот ОгипЈе^. Кад се вратио у Вајмар, опходио је једно време са Гете-ом, који га је нашао за „духовита" (о’е1б1геЈсћ) и који га је увео у своју теорију боја. Основе ПТопенхауе)>ов(ЈГ система биле су већ тада у глави његовој готове, и он је своје презирање гвуди н своју урођену иесимистичку ирироду тако показивао, да му је Гете при ноласку записао у албум ове знамените речп : ЛУШ.ч* <1и (ћсћ <1е1пе?5 \Уе1Лће8 Ггеиеи. 8о тизб (ће ЛУеИ (1јг ЛУегШ уег1ејћеп.и На скоро се II Јопенхауер једно услед неслаган.а карактера а друго услед једног немилог догаћаја, растави са својом матером. н њих се двоје више никад видели нису н ако му је матн још 24 године живела. Са једином сестром својом Аделаидом стајао је дуго у кореспонденцији, али је н с њом као што ћемо видети, прекинуо. Ни њу никад више није видео. Како су се син н мати слагали ноказује најбоље овај знаменитп догађај: кад је Шопенхауер своју дисертацију нредао матери, она му је рекла: „То је нзвесно нешто за апотеку“. Уврбђени снн одговорио је: „мој ће се спис још и тада чнтати, кад се од твојих неће моћп ни у буџаку егземплара наћи.~ А мати му доскочи: „од твога ће бити још цело издање~. Овај смо догађај