Opštinske novine
београдске новине
Стр. 253
жа и везана за државну триангулацију у новом координатном систему. Али је питање довршења катастра Београда добило своје дефинитивно решење концем 1931 године, када је по решењу Суда и Одбора образована стална катастарска комисија у коју су, поред представника Општине, ушли и претставници: Министарства финансија, Министарства војске и морнарице и Министарства правде. Комисија образована у циљу непосредног "'надзора над израдом катастра и ради координације у раду између општинских органа, који раде на катастру и надлежних државних институција, као и ради упрошћења метода рада и убрзања довршења катастра путем међусобног помагања у смислу рационалног искоришћења радних снага и инвентара заинтересованих институција, имала је задатак да своје радове заврши до конца 1933 године. У том смислу међу првим својим пословима комисија је издејствовала одобрење Министра финансија за раније извршену поделу атара београдског у седам катастарских општина у циљу рационалнијег рада и лакшег доцнијег одржавања катастра, као и у циљу брже израде земљишних књига, обухватајући целе квартове у поједине општине, тако, да: Катастарска општина бр. 1 обухвата квартове II, III, IV и Велико ратно острво; Катастарска општина бр. 2 обухвата квартове V, VI и острво Хују; Катастарска опшгина број 3 обухвата квар г XI; Катастарска општина бр. 4 обухвата квартове VII и VIII; Катастарска општина бр. 5 обухвата квартове I, IX и X; Катаетарска општина бр. 6 обухвата квартове XIII, XIV и острво Циганлију; Катастарска општина број 7 обухвата кварт XII. Затим је комисија ради извођења својих одлука у организационом и техничком смислу донела одлуку и издејствовала преко Суда општине одлуку Министра финансија да се руковођење пословима на изради катастра Београда повери г. Александру Костићу, инжињеру одељења Катастра Министарства финансија. После тога је приступљено сређивању и одабирању нађеног материјала у елаборату и организацији радова, као и попуњавању особља новим стручним лицима, чији се број једно време у току радова попео на 130 лица. Утврдивши принципе и по извршеној организацији и детаљној разради упустава на основу постојећих законских и правилничких прописа приступило се пуном паром радовима на терену и у канцеларији. При овоме је потребно нагласити, да је извођење ових радова у овако великом обиму било олакшано тиме, што су надлежне инстигуције, а на-
рочито Министарство финансија, изашло у сусрет позајмицом потребних инструмената и осталог инвентара, чиме су материјални издатци јако смањени. У своме раду Одељак за снимање добио је од комисије наређење, да искористи све дотле прикупљене податке, од 1904 године до тада, пошто их претходно проконтролише на терену и у елаборату, и да у блоковима, где су раније снимљене површине, изврши реамбулацију и потребно накнадно снимањеТај је одељак, даље, имао упуство, да цео премер наслони на државни координатни систем, ради чега је морала бити извршена 1 , трансформација координата самосталног београдског координатног система за сва ранија: снимања, извршена пре утврђења државног координатног система (пре 1928 године). Могућност трансформације самосталних координата тригонометријских тачака београдске тригонометријске мреже у општи државни координатни систем била је утврђена упоређењем дужина нађених из координата за заједничке стране између тригонометријских тачака 1 реда и нађена разлика износи: 1) Опсерваторија — Милићево брдо 0,051 м. (на дужини од 8.857,516 м.) односно> 1 33 173.678' 2) Авала — Милићево брдо — 0,184 ми (на дужини од 14777,731 м.) односно з» 1 80.315" 3) Опсерваторија — Авала — 0,150 м. (на дужини од 15596,738 м.) односно за ^03^979' Као дефинитивне координате старе београдске триангулације усвојене су координате добивене трансформацијом помоћу стране: Опсерваторија — Авала. На тај начин била је створена могућност везе између тригонометријских тачака старе београдске триангулације и околних тачака! државне триангулације и могућност проширења и попуњавања старе београдске тригонометријске мреже. Комисија је исто тако решила, да се планови израде: за узидани део у размери 1:500,, за неузидани део у размери 1:1000 и за обале река Саве и Дунава и острва у размери 1:2500 — и да садрже све податке, који интересују катастар, земљишну књигу и разна. техничка надлештва. У току 1932 и 1933 год., под руководствога сталне катастарске комисије, извршени су следећи радови, којима је катастар Београда завршен: 1) Попуњена је тригонометријска мрежа виших и нижих редова на левим обалама река Саве и Дунава и одређене су координате ново постављених тачака. Ове су радове