Topola
supercilium, ii, n. [supercilium] obrve (i u sing. i upi.): Jovis cuncta supercilio moventis, Hor.; navlast. razbij oblak sa cela, deme supercilio nubem, Hor.; prenes. velika zbilja, rugis supercilioque decepit: * severi supercilii matrona; b gnjevu , ne tollat rubra s.; ponos, oholost, quid ego de supercilio dicam? 2) najviši vršak, izbrežak, infimo supercilio, s. tumuli, Liv.; tramitis, Verg.; f s. quoddam excelsum nacti. sfiper-curro, etc. 3. tp. nadilaziti, jedn. Plin. ep. 7, 18, 3. * super-emmeo, 2. nadvisivati, nadvisiti, undas umero; omnes viros. superficies, ei, /. [super-faclesj površina, kao jurist, t. t. zgrada povrh zemlje (opp. area, solum). super-fio, fieri, preteći, pred stati, Plaut. super-llxus, adj. [partio, glagola superflgo] nabijen, nataknut, jedn. Liv. 42, 60, 2. super-fluo, fluxi, fluxum, 3. -j- razliti se, superfluentis Nili receptacula; prenes. o govorniku, ut nimis redundantes nos et superfluentes juvenili quadam dicendi impunitate et licentia reprimeret; (Tao.) supra modum exsultans et s.; tp. a) biti izohila čega, multitudine superfluente, b) biti suviše. super-fundo, fudi, fusum, 3. 1) po čem politi, posuti, pas. razliti se, superfuso, Liv.: T -magnam vim telorum; o mnoštvu ljudi itd. ; razliti se, raširiti' se, hostes superfusi, navreše, Liv.; -f- fastigio operis; laetitia se superfundens, koje je prevrela, regnum s. se in Asiam, Liv.; mondum fortuna se animo ejus superfuderat, nije obuzela, Curt. 2) \ politi, posuti, alarum signa pulsu sonituque et nube ipsa operient et superfundent equites equosque. ' sßpergredior, gressus sum, dep. 3. [super i gradior] upr. prekoračivati, koračati preko čega, ruinas; flamma supergressa (nadvisio) fastigium templi; pak, nadvisiti , preteći, claritatem parentum animi magnitudine; aetatis suae feminas pulchritudine; utriusque res gestas; communem habitum. * super-immlneo, 2. nadvisiti. super-impendens, tis , partio, nad, čim. viseći, jedn. Cat. 64, 286. hupßr-impono, pGsui, positum, 3. ozgo položiti, pb staviti, saxum ingens, Liv.; arma viri exuviasque omnes lectumque jugalem, Verg.; superimposita arundine, Ov. sup6r-incldens, tis, partio, odozgo padajući, u Liv. sdpar-mcubans, tis, partio, nad čim ležeći, jedn. Liv. 22, 5!. * supgr-ineumbo, 3. ozgo na sto leći.
stiper-lndno , etc. 3. svrh čega obući (na druge haljine), jedn. Suet. Ner. 48. super-Injfcio, jeci, jectum, 3. povrh čega, na što bacati, metnuti, * frondes, sttper-insterno, stravi, —, 3. preko čega prostrijeti, tabulas, Liv. sfipcr-jScio, jeci, jectum, 3. 1) na što nabacati, nasuti, -j- aggerem terrenum; * membra, postaviti; * aequor superjectum, koje se razlilo. 2) pokriti, scopulos undft pontus, zalijeva, Verg.; tp. fidem augendo, prestupiše vjerojatnost pretjerivanjem. Liv. stiper-jumentarius, ii, ni. nastojnik gončina, jedn. Suet. Cl. 2. superlatio, onis, /.[superfero] pretjerivanje, hiperbola, veritatis. superlatus [superfero], adj. pretjeran, hiperboličan, verba. super-mltto, misi, missum, 3. (kasno i rijetko) nali ti, aquam potioni. sfiperng, adv. [supernus] a)oddzgd, Liv. b) * gore. supernus, adj. [super] gornji, * Tusculum s., . na visini; * nebeski, višnji. sttpero, 1. [super] I)inlranz. 1) pomaljati se, dizati se, nadilaziti, sole mai'i, Plaut superant capite e cervicibus altis, jugo superans adventat ad urbem, s. foliis oleaster amaris, Verg. Pak : bolji biti, pretezniji,j aci ; nadvladati, nadjacati = superiorem esse, virtute, aequitate, equitatu; * equis, * pugnis (na šake) ; * sententia superat; j- superavit morbus; * superans animis (smjela srca, obijestan) tauroque superbus; * totidem forma superante juvencas (osobite ljepote); navlast. u vojsci nadvladati, n adbiti, dobiti, pobijediti, quibus rationibus s. possent (opp. uti victoria); cum superaverunt, si superavissent; praesertim cum non minus esset imperatoris consilio s. quam gladio; equestri proelio, odatle postići, polučili, 2) izobila biti čega, pretj e cati, pars; otium; multitudo; illis divitias s.; de eo, quod ipsis superat; * si s. fetus; * s. gregibus dum laeta juventas, dok su čila i mlađa; također ostati, preteći, quod superaret pecuniae, Cio. Verr. 3, 84, 195.; aliquot horis die superante, nihil ex raptis superabat, Liv.; * superet modo Mantua nobis; * s. pars altera curae; * amissis s, qui navibus; * quid jam durae s. mihi, meni, koja sam se za te već toliko namučila; * quod superat; * si de quincunce remota est uncia, quid s.? Caes. b. O. 6, 19, 2., uter eorum vita superavit, preživio, * bez vita captae superavimus urbi; također * biti živ, superet conjuxne Creusa; superatne et vescitur aur&. II) tranz. 1) prijeći, prevesti se preko, Alpes ; regionem; tempestas summas ripas flu-
1035
sup er cilium— sup ero