Delo
96 Д Е Л О неко време владало с радикалним миннстарствпма. После једног сукоба са радикалима либерално Намесништво образује један чисто лпбералан кабнпет. Пошто су радикали имали тада велнку већипу у народу а лпберали покушавали да се пошто по то одрже на власти у земљи је настало велико врење, и радикали су оптуживалп лнберале за многе повреде Устава и закона. Чим је Краљ Александар државннм ударом од 1 аирила 1693 оборило либерално Намесништво, била је извесна ствар да he радикали онтужити либерални кабннет. У адреси ванредне Народне Скупштпне сазване 1893 године, обећава се оптужба Авакумовићевог кабинета. „Жигошући по заслузи владавину којој си -Ти, Господару, учннио крај 1 априла, Народно Представништво налазн још да виновницп тога стања не смеју остатп некажњени. У том уверењу, Народно је Представннштво решено послужити се још у овом сазиву нравом, које му Устав даје, да нодигне оптужбе противу министара из минуле владавине и преда их на суђење неумитној нравди. На та.ј ће се начин једном већ утврдити и у нашој отаџбини, да злочини цротив Устава и државних интереса не могу остати некажњешГ*.1 Предлог оптужбе Авакумовићевог министарства иоднесен је Скупштинп 26 јуна. За три дела (у предлогу оптужбе означена са I, II, III) оптужен је цео кабинет који је био на владп између 1 октобра 1892 и 25 децембра 1892 године. Тај су кабипет састављали Јован Ђ. Авакумовић, као председник, ђенерал Антоније Богићевић, Коста Алковић, Стојан Д. Рибарац, Живојан Величковић, Светозар Гвоздић и Димитрије Стојановић. Дело под I у овоме је. Цео кабинет је новредио члан 71 устава тиме што је премапотписао одлуку двојице намесника да се (1) првога новембра Скупштина одложи, па затим (2) да се 25 децембра распустп. То кабинет није смео учинити, зато што је Намесништво било непотпуно, јер је умро намесник Коста Протић, а такво намесништво само „оправља“ државне послове, а не може вршпти све прерогативе Крунине, нарочито због тога што Устав (чт. 71) наређује да се избором упражњена намесничка столица што пре потпуни. Поред тога повређен је члан 102 Устава тпме што Скупштина није почела рад l новембра. За повреду 71 и 102 члана Устава министри одго1 Стенографске белешке, Народне Скупштине држане, 1893. стр. 18.