RTV Teorija i praksa
Međutim, izveštavati o prošlosti je korisno samo u onoj meri u kojoj takav izveštaj može uticati na budućnost Zato primedbe Ananovog odbora o programima BBC i IBA predstavljaju samo uvod u strogu analizu iz koje je odbor izdvojio najvažnije prepomke za razvoj tokom sledećih petnaest godina. Najveći broj tih preporuka govori o pitanjima strukture i nadležnosti: Kakva uprava, ako to nije vlada neposredno, treba da upravlja radio-difuzijom? Jedna uprava ili više njih? Kakav treba da bude njen ili njihov odnos prema vladi? Kojoj publici treba ta uprava da služi? Koji je to razvoj tehnologije koji će najverovatnije promeniti prirodu radio-difuzije u bliskoj budučnosti? Međutim, neki delovi izveštaja se direktno bave kvalitetom programa. Ja ču se duže zadržati na nekim takvim odeljcima, posebno na onima koji govore o Vestima i Tekučim događajima, jer mi se čini da problemi o kojima se u njima diskutuje, iako viđeni očima Britanaca, moraju biti problemi i mnogih drugih radio-dituzija, pa i onih koje rade u drugačijim političkim sistemima. Odeljak počinje ciframa koje ističu vrlo veliki broj publike koja prati programe Vesti i Tekućih dogadaja. Izveštaj kaže da je jedna nezavisna anketa iz 1971. godine potvrdila da „publika gleda Vesti, Vesti joj se sviđaju i smatra da su vesti koje daju BBC i ITN verodostojnije nego one u novinama. Publika dobija najviše informacija o događajima, pa čak i najviše objašnjenja događaja, od radio-difuzije. Zato programi vesti nose poseban teret odgovornosti. Možemo samo da zamišljamo koliko vesti utiču na političke stavove publike... Radovi koji su preduzeti do šezdesetih godina pokazuju da je radio-difuzija jačala političke stavove jer su Ijudi u to doba imali svoje čvrste stavove i duboko usađena mišljenja koja je bilo teško promeniti. Od toga doba stavovi izbornog tela su se promenili pa se zato promenio i moguči uticaj televizije u politici. Kasniji radovi pokazuju da se smanjio broj politički opredeljenih građana u izbornom telu i da sve više ijudi glasa na osnovu aktuelnih pitanja i problema, a ne na osnovu dugoročne odanosti nekoj partiji. Zbog toga televizija može imati veči uticaj na opšte izbore nego što je to bio slučaj u prošlosti, јег dospeva do Ijudi koji su u suštini apolitični; zato što daje mesta svima koji žele da dobiju podršku na izborima; i zato što Ijudi smatraju da je televizija fer, nepristrasna, neutralna i razumna u izboru.” Podsećajući na činjenicu da radio-difuzne organizacije imaju obavezu, koju su prihvatile, da tretiraju kontroverzna pitanja ~sa dužnom nepristrasnošću”, Odbor razmatra kako se taj izraz može tumačiti:
146