Srpski književni glasnik
936 СРпски Књижевни ГЛАСНИК.
стереотиписано, то су речи, које нису биле унесене у прво издање, додане на 12 страна. Књига је врло добра и подесна. Речи су у речнику етимолошки објашњене, а чланци прегледни, јасни и кратки. У уводу су показани врло лепо најглавнији етимолошки и семаселошки закони те је речник од велике користи и помоћи и за саме наставнике.
ДРУШТВА И ЛИЧНЕ ВЕСТИ:
Академија Наука у јануару и фебруару ове године. Стручна Академија природних и философеких наука имала је за ово време неколике значајне радове. Др. Јован Цвијић, академик, изложио је резултате својих досадашњих студија о географији и геологији Старе Србије и Маћедоније, приказујући и неколико картографеских paдова добивених на екскурсијама које је у три маха предузимао по тим земљама. Академија је одлучила да помогне г. Цвијића да доврши ове студије и да његове радове о томе штампа као засебно своје издање под именом «Основа за географију и геологију Маћедоније и Старе Србије» — Рад Др. Марка Николића и Др. Ал. Зеге « Анализа минералних вода у Србији» примљен је по реферату академика (С. Лозанића. Истом је академику упућен на оцену рад Др. Мил. 3. Јовичића «Стереоизомерије код азотових једињења с критичким погледом на стереосемије уопште».
У Академији философеких наука примљен, је по реферату академика П. П. Ђорђевића, рад нашега сарадника . Др. Ал. Белића «Прилошци историји словенских језика, ТИП.
У Академији друштвених наука, сем радова о којима емо већ писали у овим белешкама, приказана је расправа Др. Ј. Хаџи-Васиљевића «Константин и Драгаш Дејановић». — Академик Љ. Ковачевић приказао је своју «Трећу руковет старих натписа и записа» (прва руковет штампана је у «5аупата» Југославенске Академије, а друга у «Гласнику Српеког Ученог Друштва»). Та је збирка упућена Академијину одбору за издавање зборника за историју, језик и књижевност српскога народа. Истом је одбору упућен један део грађе за историју 1815 године, коју је из лондонских архива исписао академик Чед. Мијатовић, а други ће се део штампати у «Споменику» Академијину.
Академија је примила један доста знатан легат, којим је пок. Пера Јанковић крагујевачки апотекар оеновао фонд, из кога ће се сваке године награђивати или штампати по једна корисна књига. — Да би могла сту-