Srpski književni glasnik
Ћи Маџарска Револуција, 1918-19. 117
у обзир различите политичке последице, маџарска револуција може се ипак издвојити из те целине као једна посебна појава, ' са својим посебним кореном, посебним смислом и посебним последицама, која се уз то истицала још и нарочитом интенсивношћу свога тока.
1
Средњоевропски преврат октобра 1918 био је у главном освета представницима дотадашње државне власти од стране бораца из рова, годинама обмањиваних. Побеђени од спољњег непријатеља, војници су се окренули против сопствених властодржаца и за неко време оборили државну власт. Средњоевропски преврат извршила је свугде“ војска: и она која је
бежала са пробијеног и напуштеног фронта, и она која се
· налазила по етапама и гарнизонима, и она која се била одметнула и растурила по земљи: „зелени кадрови“, дезертери, „логоши“. Обарање државне власти текло је спонтано, без неког нарочитог програма за сутрашњицу. Тек онда кад је маса — па и руља, у главном војничка, -— створила „простор без власти“, ступиле су извесне радикалне политичке групе и личности на позорницу. Преврат је, истина, добио тада одређенији правац, али је и у даљем свом току стајао под притиском оних идејно и формално неорганизованих маса, заковитланих ратном психозом. Тај преврат срушио је свугде Монархију, оборио и одбацио саветодавце и слуге Крунине, и хтео да одржи страшни суд над свима ратним неваљалцима из позадине, нарочито над спекулантима-трговцима који су немилосним ценама животних намирница пљачкали ратничке жене и децу, ратним богаташима сваке врсте: лиферантима брашна, муниције, одела, обуће. Преврат је показивао тежње да „ствари постави на своје место“: да казни и укине превелике социалне неправде које су биле дозлогрдиле за време рата и после закљученога примирја. У тој својој социалномесијској тежњи, преврат је стајао под пресудним утицајем руске револуције.
Али, поред тих непосредно ратних узрока, са њиховим нарочитим психичким дејствима, било је у Средњој Европи и прератних узрока довољних да изазову једно револиционарно преуређење постојећег стања. Монархијски апсолутизам и феудални економски поредак чували су у себи још доста