Topola
191
који je тачка, само ако je спољна тачка фиксирана, док од свпју осталих ближих и даљих тачака постају на ретини расппни круговп. Тешко je међутим y тим круговима расппања п y толико емпиристички аргумент има право видети физиолошки оупстрат за опажање дубпне. Алп наше незнање физиолошког супстртума дубине не одлучује нпшта о психолошком факту дубине: јер ако je дубпна један психолошки факт (а мп ћемо мало лаље показати да je она то доиста), онда ce тај факт не може оборити на основу физполошкпх аргумената. Треба на име прво утврдити један психолошки факт, па тек онда за њега тражити фпзполошки супстрат, a не обрнуто порицати психолошка факта на основу тешкоћа да ce нађу одговарајућа физршлошка факта. Постоји једна духовпта хипотеза физиолошког супстратумадубине, коју je поставио Штер (упор. Dr. A. Stöhr, „Grundfragen der psychophysiologischen Optik“, 1904, S. 7 —18). По њему спољнн делови штапића и чепнћа састављени су из плочица, које су конкавне површине окренуте унутрашњости ока. Прва од тнх плочида игра улогу сферног огледала: зраци, који полазе од диоптричне слике на мрежици, одбијају ce од тог огледала и на тај начин постаје пред њим једна нова“слика, тако звана катоптричка слика на мрежици. Ова ce слика налази између центра кривпне тог огледала и њега самога и према даљинн спољнога објекта мења ce и њено место y томе простору, тако да ближим и даљим светлим тачкама y спољњем простору одговарају разне катоптричне слике y овом унутрашњем простору пред плочнцама штапова н чепова. Кругови расипања стоје по овој хипотези само индиректно са опажањем дубине y вези, јер из њих постају катоптричне слике. Ова Штерова хипотеза није невероватна, само ми нисмо y стању да проверимо њене анатомске и физиолошке претпоставке. Психолошком и физиолошком аргументу емппризма против опажања дубине можемо противставити два аргумента, један матемачки и један психолошкп. Математички аргуменат за опажање дубине гласи овако. Површина, коју опажамо, није равна површина, већје то површина која je испрекидана, изломљена, крпва,