Anali Pravnog fakulteta u Beogradu
je констатовао да од термина темељита државина ~не може ништа бити боље”, уз напомену да ce не би могло рећи темељити држалаи него да треба увек описно казатн: држалаи темељите државинв . 2У Ипак, Законик корист термин законити држалац, као и самовољни држалаи, што упућује на начин њиховог стицања државине. У свом писму К. Војновићу Богишић каже да je имао „своје разлоге да ce клони ријечи законита и незаконита” (што би „дуго требало објашњавати”) и да ce не сећа je ли ко од правника пре њега употребљавао термине неправилна и нетемељита државина . 30
Расправа y Одбора приликом читања нацрта Законика по казује да je било колебања између термина државина и држина, па je ce на крају одустало од термина државина који je (уз дублет притежање) већ коришћен y Грађанском законику Србије (§ 198-210). Ваља имати y виду и то да je Правно-политшчка терминолошја за аустријске словенске језике (стр. 82) имала за овај појам термине притежање и posjed, a овај други (posjed) користио je и Општи имовински законик.
Грађански законик Србије утврђује да je државина „тврда” кад je закона, a тада je и правична државина шш на праву основана државина. Случај када државина то није, Грађански законик Србије не означава посебнпм термином већ га дефпнише описно. У савременом законодавству (Закон о основним својинскоправним односима) користе ce термини државина, законита државина и незаконита државина. Атрибути темељита (правилна), нетемељита (неправилна), закона, правична (на праву основана), законита, нвзаконита упућују на постојање или одсуство правног основа код државине. Зато Општи нмовпнски законик y оквиру нетемељите или неправилнв држине разликује и самовољну држину, која ce стиче насиљем, кришом пли преваром. За термин самовољни држитељ Богпшић каже y свом писму К. Војновићу да га je сам створио. 31 Придев самовољни јавља ce, међутим, и y Његошевом језику.
За лице које има државину Општи имовински законик користи термин држитељ, Грађански законнк Србије држалаи или Притежалаи, док ce y савременом законодавству корпсти тер-
29 Бојооић 1992, 75-76.
30 Мартннооић 1955. 202-203.
31 Маршинооић 1955, 203.
240
М. Луковић, Гснеза терминологије Општега имовинског законика (стр, 229-265)