Delo
књижевно-нлучни ПРЕГЛЕД 147 следњи нарочито понољно изразио за женску ствар: „Жена данас није више ограничена на домаће послове. Број жена које морају зараћивати за свој живот, које су остављене саме себи, расте сваког дана, и тих усамљених жена и тиче се нарочито овај предлог о коме дискутујемо". Програм и тактика енглеских феминиста своди се на кратку и презизну формулу: Оне траже за жене она и онолика права, која су дата и људима. И оног дана, када освоје активно и пасивно изборно право за парламенат, енглескиње ће бити у уживању политичких права изједначене са својим мужевима. У Сјед. Амер. Државама је први пут жена добила најпотпуније уживање политичких права. Најпре у школским одборима 1883. г., затим у гштањима буџетским и финансијским, најзад у неколико држава и за сам парламенат жена је освојила исто учешће, које имају и људи. Данас у пет држава жена има иста права у општинским и државним функцијама, која имају и људи; у једној држави жена има активно и пасивно бирачко право у општинама ; у 17 држава жене имају право гласа у питањима финансијским и буџетским. У Аустралији жене су добиле право гласа у општинама још 1»67. год. Доцније, 1902. г. признаје им се активно и пасивно бирачко право за федеративни Доњи и Горњи Дом, ако имају 21 год. и ако су 3 год. настањене у Федерацији. До данас још ниједна жена није успела да уђе у парламенат, и ако је на последњим изборима гласало 45% жена, које су имале право гласа. У Шведској још од 1862. год. неудате и удовице које плаћају 700 д. порезе, имају право гласа у општинама. 1909. г. овај је цензус знатно смањен, жене добијају право још и да могу бити биране. Како извесне вароши бирају сенаторе, то и жене индиректним путем имају право гласа и за изборе сенатора. У Норвешкој жене су 1909. год. извојевале право да бирају и да буду биране у парламенат, али је за њих цензус већи, но што је за људе. Године 1911. при- поновном избору, изабрана је једна жена за нар. посланика. У Ф и н с к о ј су жене на челу феминистичког покрета у целом свету, јер оне уживају иста политичка права, која и људи. Само њихова је важност знатно смањена услед аутократског режима, који тамо влада. Програм финских феминиста је: опште право гласа за све грађане оба пола. Дефинитивна победа била 10*